Ендоскопічні особливості верхніх відділів шлунково-кишкового тракту у хворих на хронічні дифузні захворювання печінки
Ключові слова:
езофагогастродуоденоскопія; гепатит; цироз; портальна гастропатіяАнотація
Вивчався стан стравоходу, шлунка та дванадцятипалої кишки за ендоскопічними даними у хворих на хронічний гепатит та цироз печінки. Більш тяжкі структурні ураження печінки характеризуються появою ознак портальної гіпертензії (варикозно розширені вени стравоходу, портальна гастропатія), збільшенням частоти геморагічних змін слизової оболонки шлунка.
Посилання
Blok B, Shakhshal' G, Shmidt G. Gastroskopiya [Gastroscopy]. Moscow: MEDpress-inform; 2007. 216 p. (in Russian).
Gubergrits NB, Lukashevich GM, Zagorenko YuA. Gepatogennye gastropatii i gepatogennye yazvy: staraya istoriya, kotoraya ostaetsya vechno novoy [Hepatogenic gastropathy and hepatogenic ulcers: an old story that remains forever new]. Mystetstvo likuvannia. 2005;3:12-7. (in Russian).
Kimakovych VY, Hrubnik VV, Mel'nychenko YuA. Diahnostychna i likuval'na endoskopiia travnoho kanalu [Diagnostic and therapeutic endoscopy of the digestive canal]. Lviv: Ms; 2003. 186 p. (in Ukrainian).
Geller LI. Osnovy klinicheskoy endokrinologicheskoy sistemy pishchevareniya [The basics of the clinical endocrinological digestive system]. Izdatel'stvo Dal'nevostochnogo universiteta; 1988. 152 p. (in Russian).
Moskal' OM. Hepatohenni erozyvnovyrazkovi urazhennia shlunka: klinichnobiokhimichne, imunolohichne ta mikrobiolohichne obhruntuvannia likuvannia [Hepatogenic erosive ulcerative lesions of the stomach: clinical biochemical, immunological and microbiological justification of treatment] [dissertation abstract]. Dnepropetrovsk; 2008. 20 p. (in Ukrainian).
Nikishaev VI, Vrublevskaya EO, Lemko II. Endoskopicheskie klassifikatsii i kommentarii k nim [Endoscopic classifications and comments on them]. Kiev: Hamma Kolir; 2004. 32 p. (in Russian).
Palibroda NM. Patohenetychne obhruntuvannia dyferentsiiovanoho likuvannia urazhen' slyzovoi obolonky shlunka u khvorykh na tsyroz pechinky [Pathogenetic substantiation of differentiated treatment of gastric mucosa lesions in patients with liver cirrhosis] [dissertation abstract]. Ivano-Frankivsk; 2007. 20 p. (in Ukrainian).
Svintsyts'kyi AS. Systemni proiavy tsyrozu pechinky virusnoi etiolohii [Systemic manifestations of liver cirrhosis of viral etiology]. Zdorov’ia Ukrainy. 2007;7/1:24-6. (in Ukrainian).
Svintsyts'kyi AS, Soloviova HA. Osoblyvosti diahnostyky ta likuvannia hepatohennykh hastroduodenal'nykh vyrazok [Features of diagnosis and treatment of hepatogenic gastroduodenal ulcers]. Zdorov’ia Ukrainy. 2007;7/1:21-2. (in Ukrainian).
Sirchak YeS. Klinichno-patohenetychni osoblyvosti hastropatii u khvorykh na tsyroz pechinky ta yikh likuvannia [Clinical and pathogenetic features of gastropathy in patients with liver cirrhosis and their treatment] [dissertation abstract]. Dnipropetrovs'k; 2006. 20 p. (in Ukrainian).
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2021 О. Сімонова, Л. Мельниченко, С. Ягмур, В. Ягмур, С. Меланіч
![Ліцензії Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by/3.0/88x31.png)
Ця робота ліцензованаІз Зазначенням Авторства 3.0 Міжнародна.
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).