Роль локального фібринолізу та протеолізу у хворих, старше 60 років, на гострокровоточиву дуоденальну виразку, залежно від її типу
Ключові слова:
гострокровоточива дуоденальна виразка; локальний фібриноліз та протеоліз;Анотація
В експерименті досліджено динаміку показників фібринолітичної та протеолітичної активності слизової оболонки обох стінок дванадцятипалої кишки в осіб, старше 60 років, із гострокровоточивою дуоденальною виразкою, враховуючи її тип.
Посилання
Bogacheva NV, Garsiya Dzh GN, Verin AV. Molekulyarnye mekhanizmy indutsirovannoy trombinom pronitsaemosti endoteliya [Molecular mechanisms of thrombin-induced endothelial permeability]. Biokhimiya. 2002;67(1):88-98. (in Russian).
Gostishchev VK, Evseev MA. Patogenez retsidiva ostrykh gastroduodenal'nykh yazvennykh krovotechniy [Pathogenesis of recurrence of acute gastroduodenal ulcer bleeding]. Khirurgiya. 2005;5:46-51. (in Russian).
Dobrovol'skiy AB, Titaeva EV. Sistema fibrinoliza: regulyatsiya aktivnosti i fiziologicheskie funktsii, ee osnovnye komponenty [Fibrinolysis system: regulation of activity and physiological functions, its main components]. Biokhimiya. 2002;67(1):116-26. (in Russian).
Ivaschuk OI, Bodiaka VYu, Myshkovs'kyi YuM. Suchasni pidkhody v likuvanni khvorykh, starshe 60 rokiv, na hostrokrovotochyvu duodenal'nu vyrazku [Modern approaches in the treatment of patients over 60 years of age with acute bleeding duodenal ulcer]. Chernivtsi: Meduniversytet; 2009. 416 p. (in Ukrainian).
Lishnevs'ka VIu. Reolohichni vlastyvosti krovi u osib pokhyloho viku, khvorykh na IKhS [Rheological properties of blood in the elderly with coronary heart disease]. Bukovyns'kyi medychnyi visnyk. 2002;6(4):93-6. (in Ukrainian).
Mamedov AM, Ramazanov DzhN. Obsemenennost' slizistoy obolochki zheludka N. pylori u bol'nykh s piloroduodenal'noy yazvoy, oslozhnennoy krovotecheniem [Inoculation of the gastric mucosa with H. pylori in patients with pyloroduodenal ulcer complicated by bleeding]. Mater. V Congress of the Society of Gastroenterologists of Russia, XXXII session of the Central Research Institute of Gastroenterology. Moscow; 2005. 118-19 p. (in Russian).
Muntian SO, Bondarenko MM, Kryshen' VP. Prychyny rann'oho retsydyvu hastroduodenal'nykh krovotech vyrazkovoho henezu [Causes of early recurrence of gastroduodenal bleeding of ulcerative origin]. Shpytal'na khirurhiia. 2004;4:44-6. (in Russian).
Fomin PD, Zaporozhan SI. Faktory ryzyku letal'nosti u khvorykh z hastroduodenal'nymy krovotechamy vyrazkovoho genezu [Risk factors for mortality in patients with gastroduodenal bleeding of ulcerative origin]. Shpytal'na khirurhiia. 2007;11(1):25-6. (in Ukrainian).
Herszenyi L, Plebani M, Carraro P. Impaired fibrinolysis and increased protease levels in gastric and duodenal mucosa of patients with active duodenal ulcer. Am J Gastroenterol. 2001;92(5):843-47.
Ben-Hamida A, Adesanya AA, Man WK. Histamine and tissue fibrinolytic activity in duodenal ulcer disease. Dig Dis Sci. 2002;43(l):126-32.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2022 О. Іващук, Ю. Мишковський, В. Польовий, В. Бодяка
![Ліцензії Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by/3.0/88x31.png)
Ця робота ліцензованаІз Зазначенням Авторства 3.0 Міжнародна.
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).