Місто світової науки і Нобелівських лауреатів (до 600-річчя Чернівців)
Ключові слова:
лауреати Нобелівської премії; Північна БуковинаАнотація
З метою визначити історичне місце чернівецької школи в розвитку Європейської світової науки досліджено внесок Буковинської наукової школи до Нобелівського проекту з аналізом долі вчених Erwin Schrödinger, Murray Gell-Mann, Erwin Chargaff і Paul Celan.
Посилання
Brokgauz FA, Efron IA. Entsiklopedicheskiy slovar' [Encyclopedic Dictionary]. Available from: URL: http://www.infoliolib.info/sprav/ brokgaus/5/5139.html. (in Russian).
Laureaty Nobelevskoy premii: Entsiklopediya [Nobel Prize Laureates: Encyclopedia]. © The H.W. Wilson Company, 1987. Moscow: Progress; 1992. Available from: URL: http://www.library.by/special/nobel/ index.htm. (in Russian).
Glazova A. Jedem das Seine – die Seine fur Celan. Available from: URL: http://www.vavilon.ru/textonly/issue6/glazova.htm.
Judson HF. No Nobel Prize for Whining. The New York Times. Jan. 18, 2008. Available from: URL: http:// en.wikipedia.org/wiki/Erwin Chargaff.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2022 В. Пішак, В. Тащук
![Ліцензії Creative Commons](http://i.creativecommons.org/l/by/3.0/88x31.png)
Ця робота ліцензованаІз Зазначенням Авторства 3.0 Міжнародна.
Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).